Марія Кречунєк: у франківському держархіві розповіли про героїню легендарної світлини “Стара гуцулка” (ФОТО З АРХІВУ)
22 Лют, 2024 17:13
![Марія Кречунєк: у франківському держархіві розповіли про героїню легендарної світлини “Стара гуцулка” (ФОТО З АРХІВУ)](https://galka.if.ua/app/uploads/2024/02/409035913_720906850185121_8142035139193977674_n-1.jpg?x90313)
У фондах Івано-Франківської науково-довідкової бібліотеки зберігається майже 28 тисяч номерів різноманітних журналів. Працівники франківського держархіву продемонстрували читачам один з унікальних екземплярів — Український ілюстрований літературний і популярно-науковий двотижневик “Наш Світ” за 1925 рік.
Про це пише “Галка” з посиланням на допис Державного архіву Івано-Франківської області.
На першій сторінці — Марію Кречунєк, відома також як “Чукутиха”. Чукутиху із люлькою сфотографував військовий фотограф Микола Сеньковський у 1925 році. А через шість років світлина під назвою “Стара гуцулка” здобула гран-прі на міжнародній виставці в Парижі.
Про героїню фотографії відомо, що вона народилася 26 квітня 1836 року у селі Ясенів-Горішній. Своє прізвисько перейняла від чоловіка – Йосипа Полєка, котрого кликали Чукут, що означало для гуцулів “замкнений у собі”, “скритний”.
Марія заробляла на життя піснями на весіллях. Переповідають, що вона могла три доби співати пісні та жодного разу не повторитися:
“Чукутиха була дуже вродлива. Навіть у 100 років… До останніх днів найгарніше в околиці одягалася. На голові закручувала кучері, прикрашала зачіску живими квітами. Мала прекрасний голос. І до того всього – феноменальну пам’ять. Весілля на Гуцульщині гуляли три дні. То могла три доби співати пісень, і ні одна не повторювалася”, — каже дослідник із Верховини Іван Зеленчук, якому вдалося віднайти онуків і правнуків Чукутихи.
Світлина “Стара гуцулка” належить до збірки фотографій із назвою “Гуцульські типи”. Фотограф Микола Сеньковський походив із Полтавщини, але дуже цікавився гуцулами. Тож був одним із перших, хто висвітлив їхній побут та обряди. У Коломиї він відкрив фотомайстерню, виготовляв листівки із краєвидами Карпат, фотографував місцеві села. Свої роботи поширював у Європі.
Також для шанувальників історії в цьому журналі є цікаві світлини “Краєвиду”, “Молодої гуцулки”, “Гуцульського похорону” та інші.
Із всіма статтями та випусками журналу “Наш Світ” можна ознайомитися в читальному залі Державного архіву Івано-Франківської області. Пошуковий номер цього двотижневика H-34.